Jednání FCI komise pro chov a zdraví dne 14.5.2011 - Amsterdam - Holandsko.

V úvodu představení delegátů jednotlivých států - účast 16ti států. 

Přidáno do agendy - publikkování plemnných knih. 

Dánsko vydalo příručku pro rozhodčí, proběhne dikuze co pro ně dělají ostatbní státy. 

Nový standard peruánského a mexického naháče, je v komisi pro standardy. Bude zahrnuta i osrstěná varieta, bez účasti na výstavách, bude povolena pouze kvůli chovu. Mexický naháč - ve standardu zatím uvedeno, že dlouhosrstá varieta může být použita pro chov pouze pokud pochází ze dvou hairless rodičů. Přislíbeno, že bude změněno. 

Příbuzné variety - není žádoucí chovat malé populace příbuzných plemen odděleně. Mělo být dikutováno v únoru v komisi vědecké a pro standardy. Mnoho plemen se dělí i podle srsti, barvy, velikosti.... Do FCI meetingu byl předložen seznam možných variet pro křížení a bude diskutován na generálním zasedání FCI na Svět. výstavě v Paříži. Důležité je i stanovisko země původu. 
FCI by měla silněji iniciovat změnu náhledu chovatelských klubů. Křížení by mělo sloužit jen pro zlepšení stávajících plemen, nikoliv pro tvorbu nového plemene. 

Umělá inseminace - Výjimka může být udělena národním kynologickým klubem kvůli zvýšení zdraví plemene, welfare feny nebo pro zvětešení genpoolu uvnitř plemene. 

Chovatelské programy - návrh zapojit univerzity (vývoj jde velmi rychle kupředu). Němcko - spolupráce s universitou v Giesenu a  Hannoveru - profesor Distel. 

Neuznané barevné variety (např. vícebarevný pudl) - doporučuje se povolit barvy spíše než tvořit nové plemeno. Francie odmítá měnit standard. Vícebarevný pudl - v některých zemích nepovolen (Francie, Holandsko), někde povolen (Rakousko, CZ, Rusko..., Ukrajina - mají "black and tan" barvu, všichni zapisují do národního registru). Zbarvení by nemělo být hlavním motivem pro chov plemene. 
Pozn. Portugalska - ve všech rodomenench by potom  mělo být ve všech generacích uvedeno, v jaké varietě barvy, srsti a pod. byli předkové. Bohužel to tak zdaleka všude není. Dotaz proč zrovna u pudlů vylepšovat genepool když pudlů jsou tisíce a plemeno netrpí příbuzenskou plemenitbou. 
Biewer - podobný případ, jedná se o barevného yorkšíra a je stále populárnější. O jeho zařazení k plemeni jorkšír se neuvažuje. Otázka je, kde jsou harnice liberálnosti. FCI pravidla z let 70 - variety se nesmí křížit pokud mohou obě získat CACIB. Je nutno provést revizi. 

Vzdělávání chovatelů: známe pouze Evropský model, mimoevropské státy byly FCI vyzvány, ale zatím se nepřipojily. 

V rodokmenu by mělo být uváděno  u předků číslo PK, aby bylo jajsně rozpoznatelné, zda předci měli alespoň 3-generační rodokmen. 
Žádost o doplnění, že číslo zápieu v PK musí být uvedeno alespoň ve 3 generacích v PP. 
Vrhy by měly být do PK zaisovány kompletní. FCI pravidlo 8.5 říká, že národní svazy nemusí zapsat do PK importovaného jedince pokud má genetické vady. 
Jde o to, že chovatelé odchovají 1 vrh s PP, další bez a další opět s PP... Měla by být obecně dána povinnost zapisovat všechny vrhy!  
Finsko - chovatel má možnost nestandardní štěňata registrovat v adnexu PK " nechovný registr". Musí dobře popsat důvod, protože jsou choavtelé, kteří se tímto vyhýbají vzniku konkurence, tak registrují i zdravá štěňata jako nechovná. Pokud jsou vpořádku, mohou být i přesto v budoucnu použita v chovu - řídí se sriktními pravidly. Štěňata po takto vyřazených rodičích už nedostanou rodokmeny (pokud nejsou rodiče přepsáni do normální PK).Spolupráce se Švédskem a dalšími zeměmi (pokud je pes registrován jako nevhodný pro chov v jakékoliv FCI zemi, nezaregistrují ho ani ve Finsku. 
Portugalsko - neosuhlasí s nutností vydávat rodokmeny na všechna štěňata - pokud rodiče nesplní chovné podmínky, chovatel prodá štěňata s PP a nabyvatel se dozví až třeba za 3 roky, že jeho PP není plnohodnotný. Vysvětleno - jde pouze o případy že chovatel chová na mladší feně než je povoleno, více krytí do roka než je povoleno..... 

V Norsku mají otevřenou databázi na netu a tam je u konkrétních psů poznámka "nechovný".  
Nutno do FCI pravidel doplnit větu, že vrh musí být zaregistrován najednou a celý a před 3 měsíci věku. Chovatel musí zaregistrovat všechny své vrhy. 

Používání jména chovatelské stanice FCI - smí se pouze u plemen uznaných FCI, případně u plemen národních,uznaných národní organizací (např. chov labradoodle - kříženec labrador x pudl, nelze použít název chov. stanice.) 

Coton du Toleár - ve Finsku je chovatelka, která od roku 2003 odchovala 700 štěňat, tehdy měla falešný rodokmen - opraven podle DNA testů. Problém je, že vzorky si chovatelka odebírala sama, takže není dokazatelné, že odebrala správné vzorky. Chovatelka sama přiznala, že neví kerý pes je který, všechna štěňata byla pohormadě a neoznačena, feny rodily více vrhů než je povoleno a vrhy byly zapisovány na jiné feny....
Bude nutné udělat tesry paretnity několik generací zpět - mnohdy není proveditelné, předci jsou po smrti. Kynologická organizace je povinna problém řešit - 700 psů bylo vyřazeno z chovu! Problém celosvětový, neboť psi byli i exportováni. 
Možnost zapsat tyto psy do registru a po 3 generacích jejich potomky vrátit do plemenné knihy. 

Pracovní kelpie - aneb "pravé kelpie" jsou ve Finsku registrovány v jiném registru než australské kelpie. Finsko se snaží sjednotit jejich zápis a vyhnout se vytvoření dalšího plemene. 

Finsko - registrace labradorů, jejichž rodiče nebyli zapsáni v plemenné knize. Jedná se o doprovodné psy. 1 fena z Ameriky - její otec neměl certifikát že má v pořádku varlata, proto nedostala export pedigree. Druhý rodič z Japonska - výborní pracovní psi, ale drahá registrace štěňat, proto je v Japonsku nezaregistrovali. V chovu použiti pro vynikající vlastnosti doprovodných psů. Mají 188 potomků ve 2 generacích. 

Dlouhosrstý německý ovčák - sice uznán, ale nesmí být křížen s krátkosrstým, což je proti FCI chovatelské strategii. Německo - diskuze pokračují, připravil o tomto tématu materiál. 
   
Prezentace - pohyb ohaře, vývoj exteriéru plemene z pracovního na výstavní (aniž by se změnil standard)
Dánsko - každý rozhodčí, který chce posuzovat ohaře na výstavě musí povinně navštívit field-trialy a vidět plemeno při práci. Pracovní plemena je řeba posuzovat jako pracovní - s ohledem na jejich yvužití v praxi (nepreferovat přehnané plemenné znaky, např. přeúhlení, srst). Nutnost aby rozhodčí pro výkon a exteriér spolupracovali, školení rozhodčích pro posuzování exteriéru. 

Změny exteriéru a standardu. Portugalský podengo - nepovolená žíhaná barva. Portugalsko vysvětluje, že lovci využívali dobré psy na lov bez oheldu na rodokmeny, žíhaná barva nikdy v plemeni nebyla, muselo dojít k nežádoucímu křížení. Portugalsko tuto barvu zakázalo, v některých zemích je žíhaná varianta v převaze...... Na žíhaných jedincích, kteří byli uchovněni je stále možno chovat, nutno chovatelsky žíhání odstarnit postupně z populace. Vzhledem k různým podmínkám (např. Finsko pro chovnost vůbec nevyžaduje výstavu, pes může být i vyloučen) toto musí řešit národní svazy individuálně. 
Je žádoucí po změně standardu akceptovat po určitou dobu obě varianty (např. boxer - měl nést prut nahoru, po zákazu kupírování najednou má být ocas nesen v linii hřbetu - to nelze změnit naráz. 

Povahové testy u psů - snaha, aby byly prováděny ve všech zemích a pro všechny plemena úplně stejné! Plemenně specifické má být vyhodnocení testu. V Něměcku je již provádí většina klubů, celkově vytvořena synopse a vyhodnoceno bude koncem roku. Očekávaly se diskuze a problémy, ale kluby i chovatelé to přijali velmi vstřícně. 

Zákaz chovu některých plemen v Holandsku z důvodů zatížení dědičnými vadami - problém se společností, tlak Asociace za práva zvířat. Pokud soud zakáže chov těchto plemen, bude se tlak stupňovat!. Kavalír king charles španěl - nakázali vytvořit druhou verzi kavalíra. Kavalír vznikl pouze ze 6-ti jedinců, Asociace chce vzít pouze 2 zdravé jedince a začít nový chov. Podle celosvětového průzkumu trpí kavalíři 8 různými chorobami. Požádáno o pomoc Švédsko (regoistrováno 4000 jedinců), Anglie - země původu plemene. Situace v Holandsku - 1200 kavalírů registrováno každoročně v PK, 2000 bez PP. 10-ti let se dožije cca 52% jedinců. Problémy s utvářením lebky - 95%, problém lebky + mošního kanálu 55%, počty se zyvšují, ale klinické problém má jen 35% a toto číslo je pořád stejné. Problém se týká i anglických a francouzských buldoků, basetů.
Rozšíření chorob by zpomalilo omezení možnosti krytí pro psy ( i feny). Problém všech zemí. Je nutné aby zasáhla přímo FCI a plemenům pomohla a to co nejdříve! Nutno oslovit vědeckou obec, genetiky a spolupravcovat s chovatelskými kluby. Nutno jednat okamžitě!

Ve Švédsku bude 2. a 3. workshop o genetickém zdraví čistokrevných plemen (v Aglickém jazyce), proto je vhodné spojit zasedání komise s touto akcí. Příští zasedání komise bude v pátek, 1.6. ve Stokholmu. 

Problém falešných rodokmenů - množírny štěňat hlavně v Maďarsku, lidé ta štěňata kupují po internetu i s falešnými rodokmeny (předložen i falešný český rodokmen). Problém v Portugalsku. Štěňat je již tolik, že je ani nemohou vyloučit z chovu a musí je nějakým způsobem regisrovat. Do některých zemí již automaticky posílají dotazy zda je rodokmen O.K.  Bylo by jednodušší, pokud plemenná kniha vydá export pedigree, automaticky informuje zemi do které má být pes exportován. Paní Maissen J. - lepší je zveřejnit plemenné knihy na internetu. Problém - mnoho klubů vydává své plemenné knihy tištěné s obrázky a nestojí o to, aby byly zveřejněny zdrama na internetu. 

Používání názvů chovatelských stanic - nelze do jména dát 2 názvy chov. stanice, přesto se to děje. V Americe je to naprosto běžné. 

Každý stát by měl mít povinnost publikovat plemenné knihy, nejsnadněji na internetu. Německo - nelze nutit kluby -  v Německo vedou plemenné knihy kluby, Portugalsko - není možné publikovat bez svolení chovatelů. Některé organizace striktně proti - návrh nechat to přímo na kynologických organizacích. 

Vydána brožura - Instrukce pro rozhodčí specifické pro jednotlivá plemena. V každé zemi jsou různá plemena a různé problémy. Je trochu nebezpečné vydávat seznam plemen s tím jaké problémy by mohly mít.... Různé organizace by z toho mohly udělat "černou listinu" plemen jen nepochopením situace. Lepší je popsat problémy, ale nespecifikovat plemena. 

Zasedání FCI chovatelské komise v roce 2012 - Stokholm 1.6.2012

                                                                                                                                                      MUDr. Novotný Vlastimil